(untitled) (Економічний дискурс, 2022)
Вступ. Розвиток національної економіки визначається значною кількістю різних чинників. Національна економіка за своєю природою є складною системою, яка розвивається відповідно до основних положень теорії систем, синергетики циклічно, проходячи як періоди власного розквіту, так і періоди занепаду з подальшим перетворенням та відновленням функціонування. Учені, досліджуючи закономірності та передумови розвитку економічних систем, увагу фокусують на процесі переходу такої системи з одного стану до кращого стану. Проте існує недостатня кількість наукових робіт, у межах яких аналізуються як теоретичні, так і прикладні аспекти розвитку національної економіки в складно прогнозованих, дисипативних умовах. Методи. У межах дослідження використовується спектр різних за своєю сутністю класичних та спеціальних методів пізнання. До їх числа варто віднести такі: контент-аналіз, синтез, узагальнення та компаративний аналіз, абстрагування. Також активно застосовується міждисциплінарний підхід, у межах якого значна увага приділена методологічним положенням теорії систем та синергетики. Результати. У статті розглянуто теоретичні положення функціонування нестаціонарної економіки. Аналіз наукових робіт дозволив зробити висновок, що науковці часто при розгляді нестаціонарних процесів використовують спектр синонімічних слів: «нестабільність», «непередбачуваність», «флуктуація», «стохастичність», «мінливість», «випадковість». Враховуючи це, було визначено зміст нестаціонарної економіки. Ознайомлення з науковими роботами в цьому напрямі дозволило виокремити базові її ознаки та констатувати тотально всеохопний характер процесів нестаціонарності при їх виникненні в системі національного господарства. Перспективи. Отримані результати дослідження констатують важливість розуміння передумов виникнення ознак нестаціонарності в межах економічних систем, проте також підтверджують швидкість її поширення в національній економіці. Саме це потребує проведення нових досліджень у цій сфері з метою побудови ефективних систем виявлення ознак нестаціонарності, моделювання їхнього впливу та наслідків від її прояву, пошуку нових механізмів забезпечення стійкості національної економіки до нових внутрішніх та зовнішніх збурень.